השוק
מכה לבנק הדיגיטלי: נגיד בנק ישראל בהצהרה דרמטית
נגיד בנק ישראל, אמיר ירון, אמר היום שהיה רוצה לראות את המערכת הבנקאית מעלה יותר את הריבית על הפיקדונות; "פעלנו בהרבה דרכים – בנקאות פתוחה, מעבר בקליק, אם זה בבנק דיגיטלי ואנחנו כנראה בדרך לעוד אחד"
![](https://img.ice.co.il/giflib/news/rsPhoto/sz_318/rsz_615_346_20ice24052022.jpg)
נגיד בנק ישראל הופיע היום בפני ועדת הכספים של הכנסת החדשה ושם סקר את מצבה של הכלכלה הישראלית. בתשובה לשאות חברי הכנסת אמר ירון כי היה רוצה לראות את המערכת הבנקאית מעלה יותר את הריבית על פיקדונות אבל הוא כרגולטור צריך לשמור על יציבות ושקיפות. ירון אמר שהקמת הבנק הדיגיטלי הייתה שלב נוסף ביצירת התחרות בין הבנקים וכנראה שישראל בדרך להקמה של בנק דיגיטלי נוסף.
"אנחנו רואים בתחזיות, את האינפלציה יורדת ברבעון הראשון של 2023, ובצורה חזקה יותר ברבעון השני ולקראת הקיץ" אמר ירון כשהוסיף כי לגבי העלאות הריבית, לא נותרה ברירה נוכח עליית האינפלציה, והימנעות מכך עלולה להביא להתקבעות האינפלציה ועלייתה. על הלחצים להעלאת שכר בשירות הציבורי אמר ירון "להסכמים רחבים מידי, תהייה פגיעה רחבה מידי בעומק האינפלציה".
לעניין האינפלציה אמר ירון כי "אנחנו מעל ליעד, לכן אנחנו נחושים להיאבק באינפלציה, אבל בראייה ובפרספקטיבה של מה שקורה בעולם אנחנו עדיין במצב טוב, ונדאג שנשאר שם. בניכוי מזון ואנרגיה אנחנו עדיין במצב טוב, אבל הגרף צפוף יותר, מחירי האנרגיה בישראל נמוכים ברמה בינלאומית.
"עלויות שינוע שקפצו, יש את מחירי הגז שמאוד משפיעים על אירופה. אנחנו רואים התמתנות מאוד גדולה במחירי הגז, אך עדיין זה מחירים מאוד גבוהים לעומת מה שהיה. האינפלציה התקבעה בהרבה מקומות במשק הישראלי, כיום האינפלציה היא לא רק כזו שהגיעה מחו"ל, ויש להתמודד עם זה. יש השפעות מסדר שני, אנשים דורשים שכר, יש העלאות מחירים של כל מיני יצרנים וזה מתפשט במשק".
עוד אמר ירון כי "הרמה התהליכית שזה מה שחשוב, אנחנו רואים בתחזית הזו, את האינפלציה יורדת ברבעון הראשון של 2023, ובצורה חזקה יותר ברבעון השני ולקראת הקיץ. מה שקרה ברוסיה טרף את הקלפים, היינו רוצים לעשות את המהלכים בצורה מדודה יותר, אבל זה המצב.
"אנחנו נחושים, עבדנו מספיק מהר ביחס לסטייה מהאינפלציה ועדין לוקח לזה זמן. אפשר לראות מה קורה בארה"ב ובאירופה, נכון שהם חשופים לאנרגיה בצורה הרבה יותר רחבה, אבל הם התחילו להעלות את הריבית בשלב הרבה יותר מאוחר. הצמצום המוניטרי כולל עוד תהליכים".
לשאלות חברי הכנסת השיב ירון כי "כשאתה נמצא באינפלציה של 5%, ואתה רואה שהמצב באוקראינה - רוסיה, מוסיף שמן למדורת האינפלציה, אין מה לעשות. אנחנו מודעים לכאב, אנחנו מתכללים את כל הנתונים, את המשכנתאות, ואנחנו מודעים לזה, אבל יחד עם זאת חייבים להבין, אם לא נמגר את האינפלציה והיא תתקבע ב-5%, אנשים יתחילו לחשוב על זה, ואז זה בא בצד של היצרנים והצרכנים, ואז מתחילות ספירלות של אינפלציה, ואז היא עלולה לעלות, לכן חשוב לזוז בזמן.
"יש פה מדינות שהעלו את הריבית הרבה לפני האמריקנים, ועדיין האינפלציה שלהם דו ספרתית, כי גם אם אתה מעלה את הריבית הרבה לפני היתר, אתה צריך לתזמן את זה. יש הבדל גדול אחד, לכן אנחנו לא עובדים 1 ל-1 עם מה שקורה בעולם. הריביות בארה"ב צמודות ברובן, כך הריבית שם משפיעה בעיקר על מי שהולך לרכוש דירה, בישראל הרוב לוקחים גם מסלולים צמודי מדד, לכן אם לא נלחם באינפלציה, זה מיד יעלה את הרכיב הזה במשכנתאות.
"ברגע שהאינפלציה מתקבעת, הסיכון הוא כלפי מעלה. אם הדבר הזה ממשיך, הוא פגיעה בכלכלה ופגיעה בשכבות החלשות, והיא תגיע גם לאנשי המשכנתאות. זה חלק מהמציאות, שכדי לרסן את האינפלציה, וכדי שיהיה טוב יותר לכולם אח"כ, אנחנו חייבים להעלות את הריבית. למדיניות המוניטרית לוקח זמן. אנחנו כל הזמן בראייה תהליכית, תוך ראיה של הנתונים שלפתחנו.
"לגבי המשכנתאות, אנחנו כל הזמן מסתכלים על הנתונים האלה, לא רק ברמה ממוצעת. אנחנו מסתכלים על המשכנתאות מהחמישון התחתון עד לרמה הגבוה ביותר, יחד עם זה בישראל, גם המערכת הבנקאית ידעה לפרוס את הדברים האלה, במידת הצורך היא תדע. תהליך הריסון הוא מחוייב המציאות והוא יצטרך להיות על פני זמן".
הנגיד התייחס אף להסכמי השכר הצפויים להתחדש בתקופה הקרובה: "אנו נמצאים לקראת חידוש הסכמי השכר במגזר הציבורי, לאחר פער שנפתח מהמגזר הפרטי, לעומת עלייה מתונה יותר במגזר הציבורי. הסכמי השכר יכסו את 20-22, וסביר להניח שגם מספר שנים קדימה".
"לאחר שנתיים של יציבות מחירים, בשנה האחרונה האינפלציה עלתה, ושחקה את השכר בשנה זו. חשוב שהסכמי השכר לא יכללו הרחבה גדולה מדי: הן ברכיב פיצוי רטרואקטיבי והן בבסיס השכר לשנים הבאות. הספרות מראה על קשר בין השכר לאינפלציה, חשוב שהסכמי השכר לא יכללו הרחבה ניכרת לשנה הקרובה. אנחנו מבקשים לעשות את זה בשום שכל".
הנגיד הדגיש כי ישנו צורך לפצות על שחיקת השכר של עובדי המגזר הציבורי אך זאת מבלי לייצר מנגנוני הצמדה קשיחים, ובשני הצעדים. הראשון - לחתום הסכם לטווח קצר, תוך פיצוי מתון על העת האחרונה, עם הסכמה לדון בהסכם לטווח ארוך יותר ב- 2024 – כשתמונת האינפלציה תתברר. השני - לחתום על הסכם לטווח ארוך יותר, תוך הפנמת תמונת האינפלציה הצפויה ופריסת התשלומים, לרבות הרכיב הרטרואקטיבי, באופן הדרגתי. "להסכמים רחבים מידי, תהייה פגיעה רחבה מידי בעומק האינפלציה".
עוד ב-
הנגיד התייחס גם לריביות על הפיקדונות: "אני רוצה לראות את הבנקים מעלים יותר ויוותר מהר. לצד כך תפקידנו כרגולטורים לדאוג לסביבה יציבה ותחרותית, תנאי הכרחי לכך הוא שקיפות, לכן פעלנו בהרבה דרכים – בנקאות פתוחה, מעבר בקליק, אם זה בבנק דיגיטלי ואנחנו כנראה בדרך לעוד אחד". כך קרא הנגיד לציבור להשתמש בכלים השונים להורדת עלויות בבנקים.
הכתבות החמות
תגובות לכתבה(12):
תגובתך התקבלה ותפורסם בכפוף למדיניות המערכת.
תודה.
לתגובה חדשה
תודה.
לתגובה חדשה
תגובתך לא נשלחה בשל בעיית תקשורת, אנא נסה שנית.
חזור לתגובה
חזור לתגובה
-
10.ומה עם המגזר הפרטי?חיים 11/2022/30הגב לתגובה זו0 0הנגיד מדבר על השחיקה בשכר עובדי המדינה ביחס לאינפלציה ועל הצורך להעלות את השכר ואולי אף להעניק עוד הטבות לעובדי המגזר הציבורי. אך הנגיד אינו מדבר על העובדים במגזר הפרטי ששכרם נשחק והם אינם נהנים מכל ההטבות של עובדי המגזר הציבורי. האם מבחינתו למגזר הפרטי אין זכות לקיום בכבוד?סגור
-
9.בנק ישראל כושללדעתי 11/2022/30הגב לתגובה זו1 0העולם הולך למיתון גדול.ולבעיות אספקה בכל.חײַבים להתארגן במהירות האור בכלסגור
-
8.שהייתה אפשרות לשקל חזק הנגיד כיסח את השקלנחשון 11/2022/30הגב לתגובה זו1 0ועכשיו הוא מzיין את השכל? אני פשוט שונא את מדינת ישראל המחורבנת. מאז שהיר קמה היא רק מחפשת איך לנצל את האזרח לגבות ממנו מס עד חרפת רעב בשביל שהאיש השמן ירכב על השלד שנשאר מאיתנו. די אי אפשר יותר! כנראה שרק מרד מיסים והפגנות ענק שימשכו חודשים ינערו ויםחידו את 120 המושחתיםסגור
-
7.בקיצור אנחנו בדרך לחרבו דארבו תתכוננו (ל"ת)אברי 11/2022/29הגב לתגובה זו0 0סגור
-
6.בנקיםמשה 11/2022/29הגב לתגובה זו2 0בנקים פשוא שודדים את עם ישראלסגור
- טען עוד
-
5.דואג לבנקיםשאול כהן 11/2022/28הגב לתגובה זו5 1כמו נגידים קודמים הוא מגן על הבנקים ולא על הציבור המטרה תפקיד נעלה באחד הבנקים לאחר פרישתוסגור
-
4.מקווה שהממשלה החדשה תוריד מיסים לשכירים כמו שהבטיחוניראל 11/2022/28הגב לתגובה זו3 0המיסוי על השכיר מטורף פה. השכיר ברב המקרים לא יכול לנכות הוצאות, לא יכול להעמיס עלויות פרטיות כמו "השתלמויות בחו"ל" וכד'. השכירים בשוק הפרטי גם לא נהנים מההגנה והתנאים שיש בשירות הציבורי ובוודאי לא מפנסיה תקציביתסגור
-
לא יקרה (ל"ת)דני 11/2022/28הגב לתגובה זו2 0סגור
-
3.כותרת מכה לבנק הדיגיטלידן 11/2022/28הגב לתגובה זו3 0כותב המעמר היטה והיטע את הציבור בכותרת"מכה לבנק הדיגטלי" נהפוך הוא,הנגיד תומך ,עוד אחד . משמע תחרות למוסד דיגיטאלי. אמין .סגור
-
2.כל הכבוד לנגיד בנק ישראל, המשך ללא מורא (ל"ת)אריה 11/2022/28הגב לתגובה זו4 1סגור
-
1.הנגיד מזכיר לי את רמי לוישלמה שם טוב 11/2022/28הגב לתגובה זו3 2נואם נואם על התחרות ומותגים ובסוף מעלים את מחירי המותגים הפרטיים בסוף אתה נכנס עם עגלה ויוצא עם יותר כסף ויותר יקר לשלם כנ״ל הנגיד מסביר אבל העלאת הריבית מכבידה על הזוגות הצעירים והעשירונים התחתונים עד כדי רעב יש דרכים רבות למלחמה באינפלציה במרום להעלות ריבית ולמה להעלות שכר ,אפשר לפצות על שכר ולצמצם כוח אדם במגזר הציבוריסגור
-
חחחחהילה 11/2022/28הגב לתגובה זו1 1ממש צודק !סגור